The evolutionary effect of phylogenetic neighbourhoods of trees on their resistance to herbivores and climatic stress
type: CreativeWork
description: Puud metsas kannatavad herbivooria ehk taimtoidulisuse ja kliimast tingitud negatiivsete mõjude all. On teada, et lähisugulastest puuliikidega koos kasvamisel on herbivooria ja kliima mõju eriti suur. Maakeral levib aga palju lähisugulasliikidest koosnevaid metsi - kuidas nii? Käesolevas töö uuritakse, kas lähisugulastest koosnevad metsad soodustavad suuremat herbivooria vastase kaitse teket puudel. Kuna taim kasutab erinevate kaitsete tootmiseks samu ressursse, uuritakse ka, kas herbivooria vastase kaitse teke ei vähenda kliimamuutuste vastase kaitse teket. Seljuhul oleksid lähisugulasliikidest koosnevad metsad kliimamuutuste suhtes haavatavamad. Puud võivad investeerida ka mükoriisasse, mis moodustub seene ja taime juure vahel ning suurendab taime vastupidavust nii herbivooridele kui ka kliimamuutustele. Puud lähisugulasliikidest koosnevates metsades võiksid seega omada rohkem mükoriisat ja mükoriisa võiks suurendada nende metsade vastupidavust herbivooridele ja kliimamuutustele. Käesolev töö näitab, et lähisugulasliikidest koosnev mets suurendab herbivooride vastast kaitset puudel ning seejuures ei vähene kliimamuutuste vastane kaitse. Lisaks selgus, et lähisugulastest koosneva metsa puude suurem kaitsevõime herbivooria ja kliimamuutuste vastu on tingitud mükoriisast. Selgus ka, et taimeperekondades, mis kasvavad lähisugulasliikidest koosnevas metsas, esineb vähem kliimamuutuste poolt tingitud liikide väljasuremist. Käesoleva töö põhjal võime järeldada, et puud suudavad kiiresti arendada välja tugevama herbivooria ja kliimamuutuste vastase kaitse, mis ühtlasi selgitab looduslike lähisugulasliikidest koosnevate metsade olemasolu. Suurem herbivooria ja kliimamuutuste vastane kaitse lähisugulastest koosnevas metsas annab puudele võimaluse tuleviku keskkonnamuutustega toimetulekuks.
abstract: Puud metsas kannatavad herbivooria ehk taimtoidulisuse ja kliimast tingitud negatiivsete mõjude all. On teada, et lähisugulastest puuliikidega koos kasvamisel on herbivooria ja kliima mõju eriti suur. Maakeral levib aga palju lähisugulasliikidest koosnevaid metsi - kuidas nii? Käesolevas töö uuritakse, kas lähisugulastest koosnevad metsad soodustavad suuremat herbivooria vastase kaitse teket puudel. Kuna taim kasutab erinevate kaitsete tootmiseks samu ressursse, uuritakse ka, kas herbivooria vastase kaitse teke ei vähenda kliimamuutuste vastase kaitse teket. Seljuhul oleksid lähisugulasliikidest koosnevad metsad kliimamuutuste suhtes haavatavamad. Puud võivad investeerida ka mükoriisasse, mis moodustub seene ja taime juure vahel ning suurendab taime vastupidavust nii herbivooridele kui ka kliimamuutustele. Puud lähisugulasliikidest koosnevates metsades võiksid seega omada rohkem mükoriisat ja mükoriisa võiks suurendada nende metsade vastupidavust herbivooridele ja kliimamuutustele. Käesolev töö näitab, et lähisugulasliikidest koosnev mets suurendab herbivooride vastast kaitset puudel ning seejuures ei vähene kliimamuutuste vastane kaitse. Lisaks selgus, et lähisugulastest koosneva metsa puude suurem kaitsevõime herbivooria ja kliimamuutuste vastu on tingitud mükoriisast. Selgus ka, et taimeperekondades, mis kasvavad lähisugulasliikidest koosnevas metsas, esineb vähem kliimamuutuste poolt tingitud liikide väljasuremist. Käesoleva töö põhjal võime järeldada, et puud suudavad kiiresti arendada välja tugevama herbivooria ja kliimamuutuste vastase kaitse, mis ühtlasi selgitab looduslike lähisugulasliikidest koosnevate metsade olemasolu. Suurem herbivooria ja kliimamuutuste vastane kaitse lähisugulastest koosnevas metsas annab puudele võimaluse tuleviku keskkonnamuutustega toimetulekuks.
author: Pihain, Mickaël Mathieu
keywords: trees (botany), phylogenetic relationships, genetic diversity, stress tolerance, adaptation (biol.), herbivores, climatic changes
date published: 2022-01-10
date modified: 2026-07-24T06:24:02Z
provider: University of Tartu
publisher: Networked Digital Library of Theses and Dissertations
type: WebPage
source organization: University of Tartu