The prevalence and risk factors of rosacea. Subjective disease perception of rosacea patients
type: CreativeWork
description: Rosaatsea on punetuse ja vistrikega kulgev krooniline näonaha haigus. Käesoleva töö eesmärkideks oli leida rosaatsea levimus Eesti üldrahvastikus, haiguse riskitegurid ning hinnata patsientide subjektiivset haigustunnetust sõltuvalt nende haiguskäitumisest. Uurimisgrupi moodustasid 348 juhuslikult valitud 30-77 aastast isikut üldrahvastiku hulgast ning 92 järjestikust rosaatsea tõttu dermatoloogile pöördunud patsienti vanuses 30-81 aastat. Rosaatsea sümptomite hindamiseks kasutati NRSEC (National Rosacea Society Expert Committee) diagnoosikriteeriume. Riskitegureid hinnati uuritavate poolt täidetud küsimustike alusel ja H. pylori antikehade võrdlemisel vereproovides. Depressiivsete sümptomite hindamiseks kasutati enesehinnangulist meelolu skaalat (EMS) ja subjektiivse haigustunnetuse hindamiseks visuaal-analoog-skaalat (VAS). Töö tulemused näitasid, et rosaatsea levimus Eestis ≥30-aastaste isikute hulgas on 22%, mis on kõrgem, kui senini arvatud. Rosaatsea riskiteguriteks on perekondlik eelsoodumus, päikesetundlik nahatüüp ja vanem iga. Rosaatsea raskemate vormide kujunemist soodustavad töötamine välitingimustes ning suitsetamine minevikus. Rosaatsea seos H. pylori infektsiooniga kinnitust ei leidnud. Rosaatseahaigete subjektiivne haigustunnetus ei ole seotud haiguse raskusastmega. Subjektiivselt kõrgem haigustunnetus esineb naistel ja raviasutusse pöördunud isikutel. Depressiivseid sümptome esineb sagedamini kõrgema subjektiivse haigustunnetusega patsientide hulgas.
abstract: Rosaatsea on punetuse ja vistrikega kulgev krooniline näonaha haigus. Käesoleva töö eesmärkideks oli leida rosaatsea levimus Eesti üldrahvastikus, haiguse riskitegurid ning hinnata patsientide subjektiivset haigustunnetust sõltuvalt nende haiguskäitumisest. Uurimisgrupi moodustasid 348 juhuslikult valitud 30-77 aastast isikut üldrahvastiku hulgast ning 92 järjestikust rosaatsea tõttu dermatoloogile pöördunud patsienti vanuses 30-81 aastat. Rosaatsea sümptomite hindamiseks kasutati NRSEC (National Rosacea Society Expert Committee) diagnoosikriteeriume. Riskitegureid hinnati uuritavate poolt täidetud küsimustike alusel ja H. pylori antikehade võrdlemisel vereproovides. Depressiivsete sümptomite hindamiseks kasutati enesehinnangulist meelolu skaalat (EMS) ja subjektiivse haigustunnetuse hindamiseks visuaal-analoog-skaalat (VAS). Töö tulemused näitasid, et rosaatsea levimus Eestis ≥30-aastaste isikute hulgas on 22%, mis on kõrgem, kui senini arvatud. Rosaatsea riskiteguriteks on perekondlik eelsoodumus, päikesetundlik nahatüüp ja vanem iga. Rosaatsea raskemate vormide kujunemist soodustavad töötamine välitingimustes ning suitsetamine minevikus. Rosaatsea seos H. pylori infektsiooniga kinnitust ei leidnud. Rosaatseahaigete subjektiivne haigustunnetus ei ole seotud haiguse raskusastmega. Subjektiivselt kõrgem haigustunnetus esineb naistel ja raviasutusse pöördunud isikutel. Depressiivseid sümptome esineb sagedamini kõrgema subjektiivse haigustunnetusega patsientide hulgas.
author: Abram, Kristi
keywords: doktoritööd, rosaatsea, nahahaigused
date published: 2010-08-24
date modified: 2026-07-24T06:23:42Z
provider: University of Tartu
publisher: Networked Digital Library of Theses and Dissertations
type: WebPage
source organization: University of Tartu