Puudega inimeste tööjõus osalemise modelleerimine Eesti näitel
Käesoleva töö eesmärk on anda soovitusi puudega inimeste tööjõus osalemise parandamiseks, analüüsides, millised puudespetsiifilised tegurid mõjutavad puudega inimeste tööjõupakkumist Eesti andmetest lähtudes. Uuritav hüpotees on, et puudega inimeste tööjõupakkumine kujuneb puude sotsiaalse mudeli alusel ning et progresseeruvas hierarhias keskmine, raske ja sügav puude raskusaste mõjutab tööjõus osalemise tõenäosust samasuguses progresseeruvas negatiivses hierarhias. Töö teoreetilises osas kirjeldatakse puude erinevaid definitsioone ning käsitlusi, pearõhuga puude sotsiaalsele mudelile, millest autor töö koostamisel on lähtunud. Samuti on töö teoreetilises osas esitatud tarbijakäitumise teoorial baseeruvad majandusteoreetilised mudelid ning nende variatsioonid, mis arvestavad erinevaid puudega seonduvaid asjaolusid. Nende põhjal pakub autor välja enda nägemuse majandusteoreetilisest mudelist, mis arvestab kompleksselt puudest tulenevaid erisusi tööjõupakkumisele. Samuti on esitatud ülevaade varasematest empiirilistest uuringutest. Töö empiirilises osas on esiteks analüüsitud Eesti puudega inimeste statistilisi andmeid peamiselt Sotsiaalkindlustusameti andmebaasi ja 2005.-2006. aastal läbi viidud Puuetega inimeste toimetuleku ja vajaduste uuringu (PIU) põhjal. Teiseks viidi läbi maakondlike paneelandmete ökonomeetriline analüüs, millega hinnati töötuse ja puudega inimeste arvu vahelisi seoseid Statistikaameti 2001.-2007. aasta maakondlike andmete alusel. Samuti analüüsiti PIU käigus kogutud mikroandmeid, kasutades Heckmani kahesammulist selektiivsusega mudelit ja probit-mudelit puudega inimeste pakutavate töötundide ja tööjõus osalemise hindamiseks. Töö lõpus on toodud autori soovitused poliitikakujunduseks ning edasisteks uurimistöödeks.
magistritööd, puudega inimesed, tööjõud, tööhõive
Networked Digital Library of Theses and Dissertations