Luxembourgi ja Strasbourgi kohtunike ametisse nimetamise protsessi võrdlus : kui sõltumatu on Euroopa kohtunik?
Kohtunike ametisse nimetamise protsess, omab tähtsust kahest aspektist vaadatuna. Esiteks mõjutavad kohtunike ametisse nimetamise protseduurid otseselt kohtunike sõltumatust ja erapooletust, kuna mistahes kohtuinstitutsiooni seaduslikkus (legitiimsus) ja usaldatavus sõltub avalikkuse kindlustundest selle institutsiooni sõltumatuse suhtes. Teiseks tekib ilma professionaalsel kvalifikatsioonil põhinevate objektiivsete ja selgete kriteeriumite efektiivse rakendamiseta reaalne oht, et ametisse määratud kohtunikel ei ole nende ametikohale vastavaid oskusi ja võimeid. Eesti on nii Euroopa Liidu liige kui ka Euroopa Inimõiguste Konventsiooni (EÕIK) osalisriik, on aktuaalsed küsimused riigiülese kohtuniku sõltumatusest valitsuse ja poliitiliste jõudude mõjudest ning riigiülese kohtuniku pädevusest. Töö peaeesmärgiks on välja selgitada, millises süsteemis on läbi kohtunike valiku ja ametisse nimetamise protsesside tagatud paremini kohtunike sõltumatus, erapooletus ja pädevus. Magistritöös teostatud analüüsi tulemusena selgus, et kohtuvõimu sõltumatuse tagab EIÕKohtu kohtunikukandidaadi valiku ja ametisse nimetamise süsteem paremini kui Euroopa Kohtu kohtunikukandidaadi valiku ja ametisse nimetamise süsteem. Kuigi samalaadselt Euroopa Liidu õigusega ei sekku siseriiklikusse menetlusse ka EIÕK ning üksikute eranditega on enamus EIÕK osalisriikide menetlusprotsesse poliitilised ja kõrvaltvaatajale ebaselged, on Euroopa Nõukogu tasandil olemas arvestatav kontrollmehhanism alamkomitee näol, kes kontrollib siseriikide poolt Euroopa Parlamentaarse Assamblee (ENPA) juhiste täitmist ning kelle pädevuses on ka teha ettepanekud ENPA-le nimekirjade tagasilükkamiseks juhul kui need ei vasta ENPA juhistele.
Networked Digital Library of Theses and Dissertations