Musiikin kuluttajat ja digitalisoituvat jakelumarkkinat
Tämän pro gradu -tutkielman tarkoituksena on eritellä audiovisuaalisten sisältöjen markkinoilla tapahtuvaa siirtymää fyysisten tallenteiden markkinoilta kohti digitaalisten tiedostojen markkinoita sekä tutkia sen vaikutuksia musiikin kulutukseen. Tutkimuksessa analysoidaan kuinka kaupallinen digitaalinen musiikkikauppa on juurtunut osaksi suomalaisten kuluttajien arkipäivää ja miten uudenlainen kuluttaminen vaikuttaa musiikin käytön konventioihin. Keskeisiä musiikin hankkimiseen liittyviä näkökulmia ovat hankitaanko musiikkia fyysisinä levyinä, digitaalisina tiedostoina vai ladataanko vertaisverkoista. Keskeisiä käyttöön liittyviä kysymyksiä ovat miten siirtyminen uudenlaisiin kulutustapoihin vaikuttaa musiikin kuunteluun, tiedonsaantiin tai esimerkiksi keräilyyn. Menetelmällisesti tutkimus pohjautuu keväällä 2006 toteutettuun määrälliseen kyselytutkimukseen, jossa aineisto kerättiin satunnaisotannalla verkkopohjaisena kyselynä. Aineisto osoitti, että vertaisverkon käyttö on toistaiseksi keskeinen osa musiikin digitaalista kulutusympäristöä. Kyselyyn osallistuneista vain noin joka kymmenes oli kokeillut digitaalisten tiedostojen ostamista ja lähes puolet latasi musiikkia vertaisverkoista. Motivaatioita vertaisverkon käytölle olivat musiikin koekäyttö, uuden musiikin etsiminen, helppokäyttöisyys ja nopeus. Esille nostettiin myös valikoiman ylivertaisuus, laillisten digitaalisten palveluiden ongelmat, sekä analogiat kirjastosta lainaamiseen tai C-kasettien kopiointiin. Aineiston analyysia varten vastaajat jaettiin musiikin hankintatapojensa perusteella kuuteen ryhmään. Suurimmat ryhmät olivat kuluttajat, jotka ostavat vain CD-levyjä, kuluttajat, jotka ostavat CD-levyjä sekä tiedostoja, kuluttajat, jotka ostavat CD-levyjä ja lataavat vertaisverkosta sekä kuluttajat, jotka käyttävät kaikkia kolmea kulutustapaa. Tutkimuksen mukaan kulutustottumukset muuttuvat selvästi näiden ryhmien välillä. Aktiivisimpia kuluttajia ovat ne, jotka käyttävät kaikkia kolmea musiikinhankintatapaa hyväkseen, eli hyödyntävät runsaasti uusia digitaalisia kanavia. He kuuntelevat ja ostavat eniten musiikkia sekä kokevat musiikin tärkeämmäksi muihin kuluttajaryhmiin verrattuna. He etsivät aktiivisesti uutta tietoa eivätkä tyydy valtamedian tarjoamaan informaatioon. Näillä kuluttajilla on muita enemmän erilaisia päätelaitteita ja käyttö on muutenkin hajautuneempaa. Vertaisverkosta lataaminen ja tiedostojen ostaminen korreloivat aineistossa negatiivisesti kun taas sekä tiedostojen ostaminen että lataaminen positiivisesti CD-levyjen ostamisen kanssa. Musiikkitiedosto on juurtunut Suomessa kaupallisena hyödykkeenä vain harvoille. Musiikinkulutusmuotona tiedostokauppa hakee vielä konventioitaan. Kulutuksen antropologian mukaan hyödykkeistymisprosessissa objektit kaupallistetaan markkinoilla oleviksi tavaroiksi. Musiikin kulutuskulttuuri on rakentunut kautta aikain fyysisten tallenteiden ympärille. Tämä mekanismi näyttäisi tutkimuksen valossa häiriintyvän kun fyysinen tuote muuttuu immateriaaliseksi. Musiikkitiedostojen keskeisiä haasteita ovat käytettävyyden ongelmat, keräilyarvon puuttuminen, kaupallisen tuotteen ja laittoman kopion samankaltaisuus, kopiosuojaukset ja rajallinen tuote-elämys. Tutkimuksen tarkoituksena ei ollut tuottaa suurempaan joukkoon yleistettäviä tuloksia, vaan eritellä uuden innovaation vastaanottoa sekä käyttökulttuuria. Kyselytutkimuksen toteuttamisessa olivat mukana Free Record Shop sekä NetAnttila. Tutkimuksen tilaajana toimi Teosto.
musiikki, markkinat, jakelu, tietoverkot
Networked Digital Library of Theses and Dissertations