Efter en lång väntan: Professionella gräsrotsbyråkraters upplevelser av integrationsarbete med unga asylsökande som genomgått en utdragen uppehållsprocess
Processen att vänta på uppehållstillstånd kan vara väldigt lång. Att länge bo på ett mottagningscenter kan potentiellt ha stor effekt på den asylsökandes, ofta en ung sådans, psykiska välmående. Denna avhandling forskar i professionella gräsrotsbyråkraters upplevelser av arbetet med ensamkommande asylsökanden som varit i en utdragen uppehållstillstånds process. Fokuset ligger på om det de professionella upplever skillnader i arbetet då klienten varit i en utdragen uppehållstillståndprocess i jämförelse med en kortare process. Vidare från detta studeras hurudant handlingsutrymme, socialarbetarna upplever att de har i arbetet med dessa asylsökande. Handlingsutrymmet kan påverka både negativt och positivt mötet mellan klienten och socialarbetaren och det är därför viktigt att forska i detta för att erhålla mera kunskap om handlingsutrymmets former och upplevda konsekvenser. Avhandlingen har även fokus på moralisk nöd som visat sig vara en konsekvens då handlingsutrymmet inte känns tillräcklig hos de professionella gräsrotsbyråkraterna. Materialet för avhandlingen är insamlad med hjälp av sju kvalitativa forskningsintervjuer. Och studien har som övergripande paradigm ett socialkonstruktivistiskt perspektiv. Informanterna var professionella socialarbetare samt socialhandledare som arbetar inom integrationsfrämjande arbete. Forskningsmaterialet har jag analyserat med teoristyrd innehållsanalys. Avhandlingen utgår från två olika teorier: handlingsutrymme samt moralisk nöd. Resultaten visade att klienter som varit i utdragna uppehållstillstånds processer krävde mer stöd från de professionella gräsrotsbyråkraterna. Långa perioder på mottagningscenter hade påverkat psykiska hälsan samt byggt upp misstro för systemet. De professionella ansåg att de behövde mer utbildning och stöd kring ämnet. Klienternas sociala nätverk påverkades utav utdragna uppehållstillstånd och kunde ses i former som ensamhet, isolering samt ekonomiska problem. Handlingsutrymmet känns otillräcklig då olika organisatoriska riktlinjer samt lagar och regler som ställs för de professionella står i vägen för själva klientarbetet. De professionella upplevde känslor av moralisk nöd inom enheten. Detta kom till uttryck speciellt då informanterna kände att de ville göra mera för klienten men arbetsplatsen gav inte utrymme eller möjligheter för det. Resultaten visar behovet av mer tid för klienterna, särskilt för fältarbete, och lyfter fram lagstiftningens ibland negativa inverkan på det professionella arbetet. Invandringsfrågor är alltmer i fokus i samhällsdebatten, och därför är det viktigt att forska vidare i detta ämne.
Networked Digital Library of Theses and Dissertations