Household production in the Real Business Cycle Model for Finland
Laskettu bruttokansantuote ei perinteisesti sisällä palkatonta kotityötä. Kuitenkin kotitaloustyö on niin rahallisesta kuin ajankäytöllisestä näkökulmasta merkittävää. Vuonna 2016 palkaton kotityö oli Tilastokeskuksen mukaan 39,8% Suomen lasketusta bruttokansantuotteesta, kun vapaaehtoistyö otetaan huomioon. Lisäksi suomalaiset käyttävät keskimäärin päivittäin kolme tuntia ja 21 minuuttia kotitaloustöihin vuonna 2009 tehdyn ajankäyttötutkimuksen mukaan. Vaikka kotitaloustyö onkin suhteellisen suuri osuus bruttokansantuotteesta sekä yksilöiden päivittäisestä ajankäytöstä, sitä ei huomioida taloustieteellisissä malleissa. Tämä pätee niin Suomessa kuin ulkomaillakin. Valtavirtataloustieteessä yksilöt jakavat aikansa markkinatyöhön ja vapaa-aikaan, vaikka käytännössä yksilöiden aika jakautuu markkinatyöhön, vapaa-aikaan ja kotitaloustyöhön. Reaalisten suhdannevaihteluiden teoria pyrkii selittämään ja tutkimaan suhdannevaihteluita. Tässä maisterin tutkielmassa kotitaloustyötä tarkastellaan reaalisten suhdannevaihteluiden teorian puitteissa. Tutkielmassa rakennetaan dynaaminen stokastinen yleisen tasapainon malli, joka sisältää kotitaloustuotannon. Tätä mallia verrataan vastaavaan malliin, missä kotitaloustuotantoa ei ole mukana. Työssä rakennetut mallit ovat suljetun talouden kitkattomia malleja. Molemmat mallit kalibroidaan Suomen dataa vastaaviksi ja sen jälkeen ne simuloidaan. Mallien vertaamisella pyritään tutkielmassa tutkimaan, miten suhdannevaihteluiden tulkinta muuttuu, kun kotitaloustyö on otettu mukaan. Tulokset osoittavat, että markkinatyötunnit ovat molempien mallien mukaan samansyklisiä. Kuitenkin korrelaatio tuotannon ja markkinatyötuntien välillä on 1,33 kertaa suurempi kotitaloustyömallissa kuin standardimallissa. Kotitaloustyötunnit puolestaan ovat vahvasti vastasyklisiä kotitaloustuotantomallin mukaan. Suomen ajankäyttödata ei kuitenkaan tue kotitaloustuntien vastasyklisyyttä. Suurin syy tähän on se, että ajankäyttödataa on vain joka kymmenenneltä vuodelta. Lisäksi, ajankäyttötutkimusta ei ole koskaan tehty samana vuonna, kun Suomessa on alkanut taantuma. Tämän vuoksi kotitaloustuntien vastasyklisyyttä ei voida todistaa. Työssä saadut tulokset onkin nähtävä vain Suomen taloutta kuvaavina tekijöinä. Lisää tutkimusta aiheesta kaivattaisiin, jotta voitaisiin todella sanoa parantaisiko kotitaloustyön huomioiminen Suomen makrotalouden mallinnusta
Networked Digital Library of Theses and Dissertations