Sähkön verotus energiantuotannon päästöjen vähentämisen näkökulmasta
type: CreativeWork
description: Tutkielmassa tarkastellaan sähkön verotusta Suomessa ja Euroopan unionissa ja arvioidaan systemaattisesti, kuinka tehokkaasti sähköverojärjestelmä toimii kannustimena kasvihuonepäästöjen vähentämiseen. Toimilla ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi on kiire, ja siksi verotuksen tarkoituksenmukaisuutta ja tehokkuutta ohjausinstrumenttina tarkasteltu viime aikoina niin kaupallisen kuin teknisen alan tutkijoiden piirissä. Sen sijaan oikeustieteellisessä tutkimuksessa energiaverotus on saanut hyvin vähän huomiota. Sähkön verotuksesta säädetään Suomessa laissa sähkön ja eräiden polttoaineiden valmisteverosta (sähköverolaki, 1260/1996). Sähköverolaki sisältää määräykset veron määrästä, sähköverovelvollisista, verovelvollisuuden syntymisen ajankohdasta, veronalennuksista ja verovapauksista sekä verovelvollisia koskevista ilmoitus- ja rekisteröintivelvoitteista. Sääntelysystematiikka on jo ennestään ollut melko monimutkainen useiden niin kutsuttujen epävarsinaisten poikkeusten vuoksi. Epävarsinaisella poikkeuksella tarkoitan poikkeusta verovelvollisuuden pääsääntöihin, joilla vältetään kahdenkertainen verotus, mutta ei aikaansaada varsinaista verovapautta. Huhtikuun 2019 alusta voimaan tullut muutos, jolla mahdollistettiin sähkön veroton varastointi, on monimutkaistanut lakia entisestään. Lain tarkoituksena on verottaa sähköä silloin, kun se päätyy kulutukseen. Sähkön verotuksesta säädetään EU:n tasolla direktiivissä 2003/96/EY energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta (energiaverodirektiivi). Direktiivissä säädetään vähimmäisverotasoista sähkön ja energiatuotteiden verotukselle. Enimmäisverotasoa direktiivi ei sen sijaan aseta, joten jäsenvaltiot ovat voineet ottaa ympäristönsuojelun nimissä käyttöön huomattavasti vähimmäisverotasoa korkeampia sähköverokantoja. Energiaverodirektiivin lisäksi EU:n valtiontukisääntely asettaa rajoja jäsenvaltioiden verolainsäädäntöjen muotoilulle. EU-oikeudellisesta näkökulmasta kiinnostava kysymys on energi…
abstract: Tutkielmassa tarkastellaan sähkön verotusta Suomessa ja Euroopan unionissa ja arvioidaan systemaattisesti, kuinka tehokkaasti sähköverojärjestelmä toimii kannustimena kasvihuonepäästöjen vähentämiseen. Toimilla ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi on kiire, ja siksi verotuksen tarkoituksenmukaisuutta ja tehokkuutta ohjausinstrumenttina tarkasteltu viime aikoina niin kaupallisen kuin teknisen alan tutkijoiden piirissä. Sen sijaan oikeustieteellisessä tutkimuksessa energiaverotus on saanut hyvin vähän huomiota. Sähkön verotuksesta säädetään Suomessa laissa sähkön ja eräiden polttoaineiden valmisteverosta (sähköverolaki, 1260/1996). Sähköverolaki sisältää määräykset veron määrästä, sähköverovelvollisista, verovelvollisuuden syntymisen ajankohdasta, veronalennuksista ja verovapauksista sekä verovelvollisia koskevista ilmoitus- ja rekisteröintivelvoitteista. Sääntelysystematiikka on jo ennestään ollut melko monimutkainen useiden niin kutsuttujen epävarsinaisten poikkeusten vuoksi. Epävarsinaisella poikkeuksella tarkoitan poikkeusta verovelvollisuuden pääsääntöihin, joilla vältetään kahdenkertainen verotus, mutta ei aikaansaada varsinaista verovapautta. Huhtikuun 2019 alusta voimaan tullut muutos, jolla mahdollistettiin sähkön veroton varastointi, on monimutkaistanut lakia entisestään. Lain tarkoituksena on verottaa sähköä silloin, kun se päätyy kulutukseen. Sähkön verotuksesta säädetään EU:n tasolla direktiivissä 2003/96/EY energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta (energiaverodirektiivi). Direktiivissä säädetään vähimmäisverotasoista sähkön ja energiatuotteiden verotukselle. Enimmäisverotasoa direktiivi ei sen sijaan aseta, joten jäsenvaltiot ovat voineet ottaa ympäristönsuojelun nimissä käyttöön huomattavasti vähimmäisverotasoa korkeampia sähköverokantoja. Energiaverodirektiivin lisäksi EU:n valtiontukisääntely asettaa rajoja jäsenvaltioiden verolainsäädäntöjen muotoilulle. EU-oikeudellisesta näkökulmasta kiinnostava kysymys on energi…
author: Lassila, Fanny
language: fin
date published: 2019
date modified: 2026-07-27T19:56:14Z
provider: University of Helsinki
publisher: Networked Digital Library of Theses and Dissertations
type: WebPage
source organization: Helsingin yliopisto

PropertyValue
property ID: Handle
value: http://hdl.handle.net/10138/302206