Etelä-Pohjanmaalla investoineiden maitotilojen sopeutuminen muuttuvaan markkina-ja politiikkatilanteeseen
Tutkielman tavoitteena on selvittää ulkoisen toimintaympäristön tekijöiden muuttumisen vaikutuksia Etelä-Pohjanmaan maitotilojen toimintaan. Tutkimuksessa keskitytään siihen, miten tuotantoaan laajentaneet maidontuottajat ovat huomioineet markkinoiden ja politiikan muutoksia yritystoiminnassaan. Tutkimuksessa haastateltiin vuosina 2007-2014 investoineita Etelä-Pohjanmaalla sijaitsevia maitotiloja. Tutkimukseen valittiin mukaan laajentaneet tilat, sillä aikaisempien tutkimusten mukaan korkealla investointiasteella on pitkällä tähtäimellä positiivisia vaikutuksia tilojen taloudelliseen menestymiseen. Tutkimus on kvalitatiivinen ja aineisto kerättiin teemahaastatteluilla kesän 2015 aikana. Tutkimukseen osallistui 10 eri maitotilaa. Haastatteluissa käsiteltiin viittä eri teemaa; tilan perustietoja, ennakointia, markkinoita, maatalouspolitiikkaa ja tilan sopeutumista. Tulosten mukaan tilat olivat ennakoineet vuoden 2015 muutoksia, mutta eivät olleet tehneet sen vuoksi konkreettisia suunnitelmia. Aineistosta erottautui kolme erilaista ryhmää. Ensimmäinen ryhmä oli ”toimitaan kuten ennen” (2/10). Toisena ”tehdään tarvittavat toimenpiteet”-ryhmä (4/10) ja kolmantena ”yrittäjähenkinen ennakoija”-ryhmä (4/10). Yrittäjien tausta- ja historiatekijöillä, kuten koulutuksella, tilanpidon aloitusvuodella tai yritysmuodolla ei ollut merkittävää vaikutusta siihen, mihin ryhmään he sijoittuivat. Yrittäjät olivat ennakoineet muutoksia tekemällä kannattavuuslaskelmia eri tuottajahinnoilla ja pyrkimällä tehokkaaseen maidontuotantoon, joka tarkoittaa mahdollisimman suurta maitomäärää mahdollisimman alhaisin kustannuksin. Sopeutuakseen uudenlaiseen markkinatilanteeseen yrittäjät olivat joko pienentäneet investointeja tai laittaneet ne jäihin tai ulkoistaneet toimintaa. Lisäksi he olivat tehneet muutoksia rahoituksessa ja yrittäneet etsiä säästöjä tilan menoista. Yrittäjähenkiset ennakoijat-ryhmässä tuli kaikista eniten esille se, että laajentamisen kautta saavutettu tehokkuus yksikkökustannuksia alentamalla on ollut pitkän aikavälin ennakointia. He uskovat, että markkinat tulevat entistä epävakaammaksi. He ovat lähteneet systemaattisesti kasvattamaan tuotantoa pysyäkseen kilpailukykyisenä ja kannattavana myös kiintiöttömässä maailmassa. Muilla ryhmillä korostui enemmän hyvän tuotostason pitäminen puskurina epävakaisiin markkinoihin vaikeina aikoina. Maitoyrittäjät kokivat, että maatalouspolitiikalla ja sen ohjauskeinoilla ei ole merkittävää vaikutusta tilan toimintaan, vaikka ne pyrkivätkin edistämään hyviksi koettuja asioita. Maatalouspolitiikka koettiin liian epävarmaksi ja vaihtelevaksi, jotta sitä voisi ennustaa. Markkinoiden ennakointi oli yrittäjien mukaan hieman helpompaa, vaikka isoja markkinashokkeja, kuten Venäjän pakotteita, on mahdotonta ennustaa. Tilamyyntiä tai luomutuotantoa ei nähty varteenotettavana vaihtoehtona, mutta elintarviketeollisuuden rooli korostui tuottajahintaan vaikuttavana tekijänä. Vuoden 2015 muutokset markkinoilla ja maatalouspolitiikassa nähtiin tiloilla herätyksenä.
maitokiintiö, maatalouspolitiikka, ohjelmakausi
Networked Digital Library of Theses and Dissertations