Thaimaan epätoivosta kotiin suomalaiseen sairaalaan : HUS:n erikoissairaanhoidon julkisuuskuvat ja nationalismi tsunamikatastrofissa
Tässä Pro gradu –työssä tutkitaan Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) julkisuuskuvaa v. 2004 tapaninpäivänä tapahtuneen Kaakkois-Aasian tsunamikatastrofin akuuteimmassa suomalaisessa uutisoinnissa ajalla 26.12.2004–5.1.2005. HUS:lle tilaustutkimuksena toimitettu työ kuvaa, miten suomalaisen tsunamiuutisoinnin välittämät mielikuvat erikoissairaanhoidosta muodostuivat ja millaiseksi julkisuus HUS:n näkökulmasta muodostui. Työn tieteellinen tavoite on kuitenkin laajempi: tarkoituksena on pohtia, millaisia laajempia kulttuurisia merkityksiä HUS-esiintymiä sisältävät uutistekstit kantavat. Kiinnostuksen keskiössä on se, mitä tietynlaiset mediatekstin rakenteet kertovat kulttuurisista käsityksistämme ja tavastamme hahmottaa maailmaa katastrofin kohdatessa. Työn keskeiset metodologiset käsitteet ovat representaatio ja diskurssi. Tekstuaalisesti ja sosiokulttuurisesti rakentuneita uutiskielen piiloisia puhuntoja paljastetaan tässä työssä erityisesti Norman Fairclough’n (1995) ajatuksiin pohjatuvan diskurssianalyysin keinoin. Merkittävänä teoreettisena pohjana toimivat myös sosiaalipsykologi Serge Moscovicin (1984; 2000) ajatukset tekstien sosiokulttuurisista rakenteista ja representaatioiden toiminnasta. Työssä sovelletaan diskurssianalyysiin sopivin osin myös tv-uutiselle lajityypillisen narratiivisen rakenteen tutkimustyökaluja (esim. Hietala 1991; Morse 1985 ja Pietilä 1993). Tutkimusaineistona on Kaakkois-Aasian tsunamin kiihkein sellainen suomalainen ajankohtaisjulkisuus, jossa HUS esiintyy selkeästi jutun tekstuaalisessa teemassa. Laadullisen tutkimuksen ja diskurssianalyysin kohteena on 37 26.12.2004–4.1.2005 suomalaisilla tv-kanavilla julkaistua HUS-osumallista juttua, joihin sisältyy kaikkia juttutyyppejä reportaaseista haastatteluihin ja suoriin lähetyksiin. Taustoittavaan ja pääosin SPSS-ohjelmistolla toteutettuun kuvailevaan määrälliseen analyysiin on otettu mukaan myös HUS:n toimialueen ja valtakunnallisten sanomalehtien sekä kotimaisten pääradiokanavien HUS-mainintoja sisältävät uutiset siten, miten Esmerk Uutispalvelun mediaseuranta ne ajanjaksolta 26.12.2004–5.1.2005 raportoi. Tutkimus osoittaa, että HUS:n julkisuus tsunamikatastrofin akuuteimmassa uutisoinnissa muodostui myönteiseksi. HUS:n hoidon erinomaisuus representoitiin erityisesti osana nationalistisen diskurssin rakennetta. Uutisten nationalistinen diskurssi ilmeni erilaisina suomalaisuuden symbolisina ja vertauskuvallisina representaatioina, Thaimaan ja Thaimaan sairaanhoidon stereotyyppisenä kuvaamisena sekä myyttisinä sankaritarinoina siitä, miten suomalaiset pelastettiin Thaimaan katastrofialueelta. Globaalin katastrofin HUS-osumallinen uutisointi näyttää tutkimuksen mukaan rakentavan ja tukevan vanhoja kansallisvaltiollisia identiteettejä globaalin yhteisyyden sijasta. Nationalismia koskeneita tuloksia työssä verrataan esimerkiksi sellaisten nationalismin ja kulttuuristen identiteettien tutkijoiden kuin Benedict Andersonin (1991) ja Edward W. Saidin (1985 & 1994) havaintoihin. Saidiin viitaten lopussa todetaan, että uutisten nationalismi voi tarjota katastrofin surun keskellä kansalaisille hyvän olkapään ja HUS:lle positiivisen julkisuuden, mutta toisaalla tämä sama kansakuntien välisen epätasa-arvon hyväksyvä diskurssi kylvää lisää globaalien katastrofien alkuja. HUS:n representaatiot osana nationalistista diskurssia eivät myöskään liitä HUS:a globaalisti tasa-arvoisen kehityksen tukijajoukkoihin, mitä voidaan pitää maineen kannalta haitallisena. Työ päätyy näin kritisoimaan nationalistisen diskurssin esiintymistä tsunamikatastrofin akuuteimmassa uutisoinnissa.
Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri - julkisuuskuva, sairaanhoitopiirit, erikoissairaanhoito, katastrofit – julkisuus, luonnononnettomuudet, suuronnettomuudet, hyökyaallot - Intian valtameri - 2004, diskurssianalyysi - televisio-ohjelmat, kansallinen identiteetti - suomalaisuus, nationalismi
Networked Digital Library of Theses and Dissertations