Vapauden ja demokratian puolesta : Matti Kurjensaari 1930-luvun kirjoittajana
Tutkimuksessani tarkastelen Matti Kurjensaarta 1930-luvun suomalaisen yhteiskunnan kuvaajana, kriitikkona – erään aikakauden kirjoittajana. Tavoitteenani on löytää vastaus siihen, mitä Kurjensaari pyrki tekemään kirjoituksillaan. Mihin hän kirjoituksillaan pyrki ja mitä tarkoitusperiä kirjoituksilla oli? Tutkimuksessani tukeudun Quentin Skinnerin metodologiseen ajatteluun; näkökulma on Matti Kurjensaaren. Tarkastelen myös sitä, millaisiin keskusteluihin Kurjensaari osallistui ja millaisilla foorumeilla. Toisaalta tutkin sitä, mahtuiko kulttuuriliberaali suomalaiseen yhteiskuntaan ollenkaan. Ajettiinko liberaali sivullisen rooliin? Tärkeimmät lähteeni ovat Kurjensaaren pakinat sekä hänen esitelmänsä / puheensa 1930-luvulta; myös Kurjensaaren muistelmilla on oma osansa. Ylioppilaslehden aikana Kurjensaari esitti voimakkaimmin kritiikkinsä ajan poliittisuudelle kirjoittamalla opiskelijan tavallisesta arjesta. Aika ja paikka olivat sellaisia, että hän ei uskaltanut kirjoittaa ihan suoraan, kriittisesti kylläkin. Huomiota herättävää on se, että Kurjensaari ei kiinnittänyt Ylioppilaslehden pakinoissa huomiota päivän politiikkaan. Toisaalta hän kritisoi jo nyt suomalaisen älymystön kapeutta. Nykypäivä-lehden aikana Kurjensaaren toiminta kirjoittajana muuttui huomattavasti, jos kirjallista toimintaa vertaa Ylioppilaslehden aikaan. Nykypäivän vuosina Kurjensaari otti suoraan kantaa päivän politiikkaan niin pakinoitsijana kuin pitämissään esitelmissä/puheissa. Kurjensaari esiintyi näinä vuosina myös hyvin erilaisilla foorumeilla, esimerkiksi Tornin pidoissa. Nykypäivän ajan kirjoituksista nousee selkeästi esiin Kurjensaaren pyrkimys luoda Suomeen iskuvoimainen älymystö, intelligenssiradikalismi. Myös demokratian ja vapauden puolustamisen teema esiintyy Nykypäivä-lehden aikana monissa Kurjensaaren kirjoituksissa. Elanto-lehden ja Vapaa Kansa-lehden aikana Kurjensaaren kirjoituksissa tapahtui myös suunnanmuutos – nyt katse kääntyy Euroopan suuntaan. Saksan toiminta Euroopassa vuosina 1938 – 1939 kiinnitti paljon Kurjensaaren huomiota. Kun sodan uhka Suomessa kasvoi, hän pyrki puolustamaan suomalaista demokratiaa ja pitämään suuta pienemmällä.Kyse oli Suomen itsenäisyyden säilyttämisestä. Matti Kurjensaaren kirjoitukset 1930-luvulla voisi kiteyttää hänen pakinanimimerkin valintaansa: Mr Jeremias söker en illusion. Mitä illuusiota Kurjensaari sitten etsi? Huolimatta 1930-luvun suurista poliittisista muutoksista Kurjensaari etsi ennen kaikkea mielipiteen vapauden illuusiota. Vaikuttaa myös siltä, että demokratia oli 1930-luvun Suomessa, ainakin Kurjensaaren mielestä, kuin illuusio, haavekuva. Kurjensaari kirjoitti 1930-luvun lopussa: ” Mutta kesäisessä vaunussa minua useimmiten vaivaa muuan diktaattori, joka pyrkii painamaan silmiä kiinni. Huonon ilman diktaattori. Olen koetellut taistella sitä vastaan niin kauan kuin Suomessa on demokratiaa ollut, mutta häviän jokseenkin säännöllisesti.”
Kurjensaari, Matti, Suomi, 1930-luku, vapaus, demokratia, älymystö
Networked Digital Library of Theses and Dissertations